H31. a) Milyen hatással van a hőmérsékletváltozás a pH-skálára és miért? Hogyan változik egy 10–2 M és egy 10–8 M HClO4 oldat pH-ja a hőmérsékletnövelés hatására?
b) Konyhasó, répacukor, két fehér kristályos anyag. Ha cukoroldat ömlik az asztalra, a beszáradásakor ragadni fog, a sóoldat nem. Miért?
c) Mennyi lesz a vas és az alumínium esetén a V(fémoxid)/V(fém) hányados, ahol V a moláris térfogat? Milyen hétköznapi tapasztalat egyik magyarázata lehet ez? 					Stirling András

H32. Három szénhidrogént vizsgálva a következő adatokat kapták. Mindegyikük hidrogéntartalma 12,5 tömegszázalék volt, és mindhárom elszíntelenítette a szén-tetrakloridos bróm-oldatot.
Platina katalizátor jelenlétében A és B 3,3-dimetil-pentánt adott hidrogéngáz feleslegével reagálva, viszont csak A mutatott pozitív reakciót nátriummal. Reduktív ozonolízis során C-ből 5‑oxoheptanal keletkezett. Milyen reakciók játszódtak le a négyféle kísérletben (szerkezeti képletekkel)?				szlovák feladat

H33. Egy oldatban kálium-hidrogéntartarátot oldottunk fel 0,05 mol/dm3 koncentrációban. Milyen tartományban lehet a kapott oldat pH-ja? Tekintsük úgy, hogy az oldatban eredetileg oldott komponensek csak a pH-t szabályozzák, a tartaráttal nem lépnek reakcióba.
Adatok: Borkősav: Ks1 = 9,55·10–4; Ks2 = 2,88·10–5
Kálium-hidrogéntartarát: L = 3,80·10–4
Varga Szilárd
H34. A ciklohexán többszörösen szubsztituált származékai között számosnak több sztereoizomerje is létezik. Minthogy a gyűrű különféle konformációi (szék és kád szerkezetek) többnyire könnyen egymásba alakulnak, elég nehéz két szerkezetről megállapítani, hogy milyen viszonyban állnak egymással.
Szerencsére két szerkezetről úgy is meg lehet állapítani, hogy megegyeznek-e, hogy nem foglalkozunk a pontos térszerkezetekkel, hanem a gyűrűt síkalkatúnak képzeljük.

Próbálja meg megkeresni az összes lehetséges ciklohexán-trikarbonsav szerkezetét! Hány konstitúciós izomer képzelhető el? Hány sztereoizomerje van egy-egy szerkezetnek? Az ábrán mutatott jelöléshez hasonlóan rajzoljon fel minden eltérő térszerkezetet!

H35. SrCl2 oldat egy részletéhez Na2SO4 oldatot adunk két egyforma részletben. Az első részlet hozzáadása során nem történik semmi. A második részlet első cseppjétől is megzavarosodik az oldat, de az utolsó cseppek hatására ismét tiszta lesz. Mekkora volt a két oldat térfogatának aránya? Mekkora volt a két oldat koncentrációja, ha értékük azonos?
L (SrSO4) = 3,1·10–7
Megjegyzés: A laborban a zavarosodás megjelenése és eltűnése a valóságban egy igencsak lassú folyamat; sok türelem kellene a kísérlet fentiek szerinti végrehajtásához.
Varga Szilárd feladata alapján

HO-10. A tradicionális wolfram-izzószálas izzók tervezői több kompromisszumra kényszerülnek. A szem a 400 és 800 nm közötti hullámhosszú fényre érzékeny, arra a tartományra, ahol a nap is a legintenzívebben sugároz. A nap felszíni hőmérséklete 5900 K, tehát ha maximalizálni akarnánk az izzó hatásfokát, legalább 5000 K hőmérsékleten kellene üzemelniük. Ezzel szemben a tipikus izzószál-hőmérséklet 2200–3300 K között van, ami miatt az izzók hatásfoka nem haladja meg a 15%-ot. Miért alkalmaznak ilyen alacsony hőmérsékletet? Egy 100 W-os izzóban 30 cm hosszú, 15 mm sugarú izzószálat találunk. A Egy A keresztmetszetű és l hosszúságú wolframvezeték szobahőmérsékleten mért fajlagos ellenállása 6·10–8 Wm, sűrűsége 1.925 ·104 kg m–3, ára a világpiacon 4200 Ft/kg. Egy T hőmérsékletű, A felületű sugárzó test megközelítőleg teljesítménnyel sugároz, ahol  (Stefan-Boltzman törvény). Mekkora az izzószál üzemi hőmérséklete? Hányszorosa a wolfram fajlagos ellenállása ezen a hőmérsékleten a szobahőmérékleten mérhetőnek (Umax = 230 V, váltóáram)? Mennyibe kerül az izzó árából a benne található wolfram?
Bődi András

HO-11. A folyékony ammónia is használható oldószerként, bár molekulái kevésbé polárisak, bizonyos ionos vegyületeket is képes oldani. Az ammónia is mutat autoprotolízist, aminek a vízionszorzattal analóg állandója –33 °C-on 10–30.
Az ammónium ionok koncentrációját növelő anyagok savnak, az amid ionokét növelő anyagok bázisnak tekinthetők ilyen oldatokban. A pH definíciójában a vizes oldatokkal szemben itt az ammónium ionok koncentrációja szerepel.
a)	Mi a tiszta folyékony ammónia pH-ja?
b)	Melyik anyagot tekinthetjük savnak vagy bázisnak folyékony ammóniában oldva:NH4NO3, KNH2,CH3COOH, anilin, KI? Miért?
c)	Ammónium-jodid ammóniás oldatában a fenolftalein elfogadhatóan oldódik. Az oldathoz apránként kálium-amidot adagolva vörös elszíneződés tapasztalható egy idő után. Miért?
A pH mérésére ammóniás oldatokban is használhatunk galvánelemeket. A standard hidrogén elektród (az oldatba merülő platinára buborékoló standard nyomású hidrogéngáz) potenciálját itt is 0 V-ként definiálják, de itt nem az oxónium, hanem az ammónium ionok koncentrációja egységnyi az oldatban. A gyakorlatban célszerűbb Ag/AgCl/KCl referenciaelektródot használni, aminek a potenciálja a cella hőmérsékletén 0,681 V.
d)	Ammóniában oldott ecetsav 1,0·10–3 M oldatába merülő platina-hidrogén elektród és a referencia elektród között a potenciálkülönbség 0,820 V. Ugyanilyen koncentrációjú HCN oldattal a potenciálkülönbség 0,837 V. Mekkora a két sav disszociációfoka ammóniás oldatában? Hogy viszonyul ez a vizes oldatban mutatott viselkedésükhez?
e)	Mekkora lesz egy 0,01 M ammóniás HCN oldat pH-ja? Milyen változást tapasztalunk, ha 0,60 g/l ammónium cianidot adunk az oldathoz? A HCN pKs értéke 3,5 folyékony ammóniában.
német feladat alapján